ПРОБЛЕМИ ТА ПЕРСПЕКТИВИ ПОДОЛАННЯ ОСВІТНІХ ВТРАТ СЕРЕД УЧНІВ ЧЕТВЕРТИХ КЛАСІВ НА ХЕРСОНЩИНІ - Стребна О. В. (ПЕДАГОГІЧНИЙ АЛЬМАНАХ, 2025)
Статтю присвячено аналізу масштабів, чинників та характеру освітніх втрат учнів четвертого класу початкових шкіл Херсонської області – регіону, що суттєво постраждав від всеохопної агресії рф. Зокрема з’ясовано, що систематичні флуктуації в освітньому просторі, дистанційне навчання, нестабільний психоемоційний стан дітей, вимушене переміщення та міграція, руйнування освітньої інфраструктури, психологічне виснаження дорослих постали визначальними чинниками порушення засвоєння учнями базових знань. Представлено результати навчальних досягнень з української мови та математики, а також самооцінювання учнів як індикатор рівня сформованості предметних компетентностей. Методика дослідження ґрунтувалася на зіставленні результатів діагностувальних робіт з вимогами Державного стандарту початкової освіти та очікуваними результатами, визначеними у Свідоцтві досягнень. Аналітичне оброблення даних здійснювалося за кількома критеріями: рівнем навчальних досягнень учнів (початковий, середній, достатній, високий) у відсотковому співвідношенні; територіальним розподілом здобувачів освіти (підконтрольна Україні територія, за кордоном, тимчасово окупована територія) та характером виконання навчальних завдань різного рівня складності. У процесі дослідження виявлено та з’ясовано сутність складнощів у навчанні учнів четвертого класу, обґрунтовано актуальність цілеспрямованих педагогічних зусиль щодо їх усунення. Визначено, що найвищий рівень сформованості спостерігається в репродуктивних навичках здобувачів освіти, тоді як завдання, що вимагають аналітичного мислення або творчого мовлення, викликають найбільші труднощі. Обґрунтовано комплекс педагогічних рішень, спрямованих на подолання освітніх втрат через застосування ефективних педагогічних практик. Перспективою подальших досліджень визначено розроблення диференційованих дидактичних стратегій підтримки учнів з урахуванням особливостей організації освітнього процесу, навчального контексту, а також когнітивного розвитку, емоційно-вольової сфери та мотиваційної готовності молодших школярів до навчання.