НАПРЯМИ ПСИХОЛОГІЧНОГО ТУРИЗМУ ЯК ЗАСОБУ РОЗВИТКУ ТВОРЧИХ ЗДІБНОСТЕЙ ЗДОБУВАЧІВ ОСВІТИ ПІД ЧАС ВИКОНАННЯ STEАM-ПРОЄКТІВ - Андрєєв А. М.; Андрєєва О. А. (ПЕДАГОГІЧНИЙ АЛЬМАНАХ, 2025)
У статті акцентовано, що психологічний туризм – це один із найперспективніших напрямків туристичної галузі. Незважаючи на те, що він набув широкого розповсюдження в Україні нещодавно, його активно використовують у психології, зокрема під час реабілітації військовослужбовців. Психологічні тури для військових та членів їхніх родин сприяють швидкій соціально-психологічній адаптації. Психологічний туризм поєднує в собі дві складові – туризм і практичну психологію. Цей засіб корекції та реабілітації емоційного стану сприяє оздоровчому ефекту завдяки отриманню позитивних емоцій, прагненню особистості до саморозвитку та самовдосконалення – внутрішньої гармонії. У Концепції Нової української школи зазначено, що майбутній випускник закладу освіти – це освічений українець, всебічно розвинутий, та здатний до ризику та інновацій. Оскільки вільному розвиткові здобувача освіти, розкриттю його здібностей, можливостей та талантів сприяє саме творче середовище, то першочерговим завданням педагога є організація творчої взаємодії між суб’єктами такого середовища. Психологічний туризм є ефективним засобом психолого-педагогічного супроводження здобувачів освіти під час виконання інноваційних STEАM-проєктів, оскільки спрямований на активізацію творчих здібностей вихованців. Виконання таких проєктів потребує від учнів не тільки дослідницьких, а й дизайнерських умінь (ART-складова STEАM). Психологічний туризм сприяє формуванню нестандартного мислення та пошуку нових методів розв’язування проблем. Під час організації психологічних турів для здобувачів освіти доречно включати до заходів такі методи, як арттерапія, евдемотерапія, ландшафтна терапія, анімалотерапія, езотуризм тощо. У статті розглянуто приклади заходів психологічного туризму для покращення емоційного стану, які були апробовані авторами упродовж останніх років на базі Запорізького «Козацького ліцею». <!–a=1–><!–a=1–>